Hans Kammler: erinevus redaktsioonide vahel
Eemaldatud sisu Lisatud sisu
PResümee puudub |
PResümee puudub |
||
1. rida:
{{ToimetaAeg|kuu=aprill|aasta=2013}}
{{Persoon
{{Sõjaväelane▼
|
|
|
| Pildisuurus =
| Pildi info =
|
| Sünniaeg
| Sünnikoht
| Surmaaeg
| Surmakoht
| Rahvus = Sakslane
| Teenistused = [[Pilt:Flag_Schutzstaffel.svg|23px]] [[SS|Schutzstaffel]]▼
| a1 = Partei
| Auaste = [[Pilt:SS-Obergruppenführer Collar Rank.svg|40px]] [[Pilt:Shoulder-wss-ill-obergr.jpg|40px]] [[Pilt:Gend-obgf.png|40px]]▼
| a2 = [[Pilt:NSDAP-Logo.svg|20px]] [[NSDAP]]
| b1 = Elukutse
| Sõjad/lahingud = [[Teine Maailmasõda]]▼
| Juhitud üksused = LXV eriotstarbeline armeekorpus▼
| c1 = Teenistused
* [[V2]] projekt▼
| Autasud = [[Pilt:DEU_KVK_Ritter_swords_BAR.svg|50px|border|Sõjateenete Risti Rüütlirist mõõkadega|link=Sõjateenete Rist]] [[Pilt:DEU_KVK_1_Klasse_swords_BAR.svg|50px|Sõjateenete Rist 1. klass|link=Sõjateenete Rist]] [[Pilt:DEU_KVK_2_Klasse_swords_BAR.svg|50px|Sõjateenete Risti 2. klass|link=Sõjateenete Rist]] [[Pilt:DEU_EK_1_Klasse_BAR.svg|50px|Raudrist (1939) 1. klass|link=Raudrist]] [[Pilt:DEU_EK_2_Klasse_BAR.svg|50px|Raudrist (1939) 2. klass|link=Raudrist]] [[Pilt:Ribbon_of_German_Cross_in_Gold.png|50px|Saksa Rist Kullas|link=Saksa Rist Kullas]], Reichsführer-SS aupistoda, [[Pilt:Totenkopfring.jpg|20px|SS-Surnupealuusõrmus|link=SS-Surnupealuusõrmus]] ▼
| d1 = SS'i auaste
▲|
| e1 = Ametikoht
| e2 = SS-Majandus ja Järelvalve Peaamet Osakond C 1942-1945
| f1 = Sõjad
| g1 = Juhitud üksused
▲* [[V2]] rakettide projekt
* [[Messerschmitt Me 262|Me-262]] lennukite projekt
| h1 = Autasud
▲|
}}
'''Hans (Heinz) Friedrich Karl Franz Kammler''' ([[26. august]] [[1901]] [[Stettin]] - ?) oli [[SS-Obergruppenführer]] ja [[Waffen-SS]] kindral ning tsiviilinsener (Dr.Ing.). Tema ülevaatuse all olid [[SS]]'i ehitusprojektid. [[Teine maailmasõda|Teise maailmasõja]] lõpu poole pandi ta juhtima [[V2]] [[Ballistiline rakett|rakettide]] ja esimeste [[
==Varajane elu==
Hansu isa Franz Kammler oli tema sünni ajal [[oberleutnant]] (ülemleitnant) Saksa Maaväes, hiljem tõusis ta [[ooberst|oobersti]] (kolonel) auastmesse jalaväes ning peale seda sandarmeerias.
1908–1918 käis Hans koolis ja humanitaargümnaasiumis [[Bromberg|Brombergis]], [[Ulm|Ulmis]]
Kammler oli konservatiivse kasvatusega ja seetõttu astus ta veebruari alguses 1919 vabatahtlikuna [[Reichswehr|Reichswehri]] 2.
Oktoobrist 1919 – 25. oktoobrini 1923 õppis Kammler Vabalinn Danzigi Tenilises Kõrgkoolis arhitektuuri, spetsialiseerudes hoonete ehitamisele<ref>Rainer
Osana oma koolitusest töötas ta alates 1924 kui ''regierungsbauführer'' Preisi avaliku teenistuse ehituses. Alates veebruarist 1924 kuni veebruar 1925 töötas ta ehituse valdkonnas ''Großsiedlung Zehlendorf’is'' Berliinis.
Alates
14.
Alates 1.
Ta sai oma ''[[Doktorikraad|Dr. Ing.]]'' (inseneriteaduste doktor) kraadi 29.
[[Weimari vabariik|Weimari vabariigi]] lõpupoole radikaliseerusid Kammleri vaated, ta liitus 1. märtsil 1932 [[NSDAP]]’ga (liikmenr. 1.011.855).
==Kolmas Riik==
Natsidega seltsimine mõjus hästi Kammleri karjäärile. 1931–1933 oli ta
▲Natsidega seltsimine mõjus hästi Kammleri karjäärile. 1931–1933 oli ta tasustatud nagu sekretär natsipartei Suur-Berliini Gaujuhatuse ühes inseneritehnikaga tegelevas osakonnas ja [[SS]]'is. Aga ta tegeles ka muude töövaldkondadega.
Alates 1933 juhtis Kammler NSDAP
10.
▲1933–1936 oli ta NSDAP Suur-Berliini Gau elamumajanduse- ja inimasustuse osakonna juht. Aastal 1937 pidas ta ettekandeid Berliini politseile. Sel ajal oli ta Riigi Siseministeeriumi nõunik.
▲Alates 1933 juhtis Kammler NSDAP nimel Reichi väikeaednike ja –maaomanike liitu, millel oli üle miljoni liikme.
▲10. Oktoober 1933 asus Kammler tööle Toitlustuse ja Põllumajanduse Riigiministeeriumi. Ta oli juhataja taluasunduste osakonnas VII, see koht kaasas paljud teised olulised tööpostid, sealhulgas Ehituslepingute Nõuandekogu juht, Saksa Elamuehituse Akadeemia Senati liige ja ministeeriumi sideametnik kõigi teiste riigiministeeriumide ehitusmääruste asjus. Augustis 1934 nimetati Kammler ministeeriumi regierungsrat (valitsusnõunik).
Kammler viidi 1. juunis 1936 üle Lennunduse Riigiministeeriumi juhtima ehitusosakonda (seal töötas ta kuni 1939). 1. November 1936 edutati ta regierungsbaurat (valisusnõunik ehitusasjus) ja 1. Juuni 1937 oberregierungsbaurat (valitsuse ülemnõunik ehitusasjus). Aastal 1939 edutati ta LRM Ehitusgrupi juhiks.▼
▲Kammler viidi 1. juunis 1936 üle [[Lennunduse Riigiministeerium|Lennunduse Riigiministeeriumi]] juhtima ehitusosakonda (seal töötas ta kuni 1939). 1.
==Töö SS-is ja Teise Maailmasõja ajal==
[[SS-Majanduse ja Järelvalve Peaamet]]i Osakond D (''SS-WVHA Amt D'') haldas koonduslaagrite süsteemi.
Oma positsioonil vastutas ta ka krematooriumite paigaldamise eest [[Birkenau|Auschwitz-Birkenau’sse]] osana selle laagri muutmisest surmalaagriks. 1942 hilissuvel tellis ta
Ta oli Füüreri Saksa Ehitusplaani peanõunik [[Saksa Töörinne|Saksa Töörinde]] juhi [[Robert Ley]] staabis.
Pohli asetäitja kohal oli Kammler otseselt seotud juutide jt isikute ümberasustamisega (''umsiedlung'').
Kättemaksuks [[Varssavi geto
Sõja lõpus oli ta vastutav massiivsete tunnelite ehitamisega Jonastal. Selle lõpetamata projekti otstarve on siiani ebaselge. See ehitus maksis elu [[Buchenwaldi
Kammler ei peatunud lihtsalt koonduslaagri vangide ärakasutamisel. Tema palvel koostas laagriarst SS-Oberführer Joachim Mrugowsky uuringu selle kohta, kuidas töö mõjutab kinnipeetavate efektiivsust.
===Relvastusprojektid===
Kammleri selge seos relvade arendus- ja tootmisprojektidega ilmneb alles 1942, peale [[SS-Majanduse ja Järelvalve Peaamet|SS-Majanduse ja Järelvalve Peaametisse]] tööleminemist. Varajane tõend sellest on [[Oswald
[[Albert Speer]] tegi Kammleri oma [[Relvastuse ja Laskemoona Ministeerium]]i esindajaks "''erikonstruktsiooniga ülesannete osas''", lootes, et Kammler hakkab tööle kooskõlas ministeeriumi peamise ehituskomiteega.
Pärast liitlaste pommirünnakuid Peenemündele
Alates augustist 1943 oli Kammleri ülesandeks laiendada reaktiivmootorite, hävituslennukite ja A4 raketiprogrammi maa-alust tootmist. 1. September 1943 oli ta
Märtsis 1944 mõjutas Kammler
''Projekt A4
▲Jaanuarist 1945 määrati Kammler kõigi raketiprojektide ülemaks ja ülendati SS-Obergruppenführeriks (viimane selle auastme saaja). Selle aja jooksul oli ta ka osaliselt vastutav V2 operatiivse kasutamise üle kuni hetkeni mil rindejoon jõudis Saksamaa piirini.
===Arnsberger Wald massimõrv 1945===
Märtsis 1945, kui USA väed tungisid läbi Saksamaa,
▲Kammler oli paigutanud SS-diviisi (vastulöögiks), see omas mitu õhutõrjepatareid. Selle suuruseks 1945 aasta alguses oli umbes 11.000 meest. Raketid asusid 1944 lõpus Hollandis, Belgias ja Lääne-Saksamaal. Alates septembrist 1944 toimusid raketirünnakud Londonile, Pariisile ja hiljem Antwerpenile ja Brüsselile. Liitlaste edasitungi arenedes jäeti rakettide stardipaigad Belgias ja Hollandis maha ja paigutati Lääne-Saksamaale.
▲Üksuse staap asus septembris 1944 Suttropis Warsteini lähedal. Märtsis 1945 läksid iga päev kolonnid sadade võõrtöölistega läbi lähedalasuva Warsteini. Võõrtöölised – mehed, naised ja lapsed – olid kõhnunud ja osa kerjas kohalikelt süüa. Nad olid Volkssturm järelvalve all ja pidid õhtul koostöös kohalike võimudega saadetama ajutistesse võõrtööliste laagritesse (sh lasketiir Herrenbergis) Warsteinis. Ekslevate inimeste suure hulga tõttu oli olukord väga segane ja kohalik omavalitsus ei olnud võimeline võõrtööliste küsimust lahendama. Kammler jõudis kohale natuke aega enne 20.03.1945. Ta sõidukid sattusid liiklusummikusse, mis oli tingitud taganevate võõrtööliste suurest hulgast. Lisaks oli ta sattunud jalutuskäigu ajal metsas järelvalveta võõrtööjõu laagrile, kus lõkke ääres praeti kana. Kammler oli väga ärritunud ja arvas, et need inimesed kujutavad endast ohtu staabiasutuse ja tsiviilelanikkonna julgeolekule. Kuna kohalik olukord ei tundunud talle hea, käskis Kammler oma alluvatel suurest hulgast võõrtöölistest lahti saada, et taastada kord. Selle Kammleri käsu kohaselt lasti 21–23. Märtsil 1945, Kammleri alluvate poolt kolmes eri aktsioonis Arnsberger Wald’is (ning Warsteinis ja Suttropis) maha 208 võõrtöölist, sealhulgas naisi ja lapsi.
Üldiselt hakkas Kammler, pärast Reichi suutmatust saavutada võit NSV
▲Märtsis 1945, kui USA väed tungisid läbi Saksamaa, tuli võõrtöölised, kes olid majutatud Dora-Mittelbau koonduslaagrisse tappa vältimaks võimalikke julgeolekuriske. Usutakse, et käsk tapmise kohta jõudis Kammlerini, kuid ta ei täitnud seda.
Inimesena iseloomustas üks tema alluvaid teda kui intelligentset, täielikku töönarkomaani, täiesti keskendunud oma tööle, fanaatilise töörütmiga ja kõigi teiste suhtes sama nõudlik. Teda iseloomustati ka kui väga salatsevat, puhtalt autoritaarset, täielikult moraalilagedat isikut, kes sageli kasutas väga radikaalseid ja brutaalseid vahendeid, et sundida alluvaid töötama tema tempos. Pärast sõda on need iseloomujooned loonud palju
▲Üldiselt, pärast Reichi suutmatust saavutada võit NSV Liidus üle, hakkas Kammler vastutama järjest suurema hulga projektide üle, enamik neist on seotud ehitus- ja tehnikateadustega. Koonduslaagrid, massihävitusvahendid (nt. krematooriumid Auschwitzis), tehased, orjatöö juhtimine, maa-alused rajatised erinevate eesmärkidel ja tankiehitus, olid vaid mõned tipud tema aastatest SS hierarhias. Niipalju kui on teada, omas ta ka otsest järelevalvet mitme projekteerimisbüroo üle ja tal oli otsene kokkupuude mõnede Reichi parimate inseneridega (nt Ferdinand Porsche).
▲Inimesena iseloomustas üks tema alluvaid teda kui intelligentset, täielikku töönarkomaani, täiesti keskendunud oma tööle, fanaatilise töörütmiga ja kõigi teiste suhtes sama nõudlik. Teda iseloomustati ka kui väga salatsevat, puhtalt autoritaarset, täielikult moraalilagedat isikut, kes sageli kasutas väga radikaalseid ja brutaalseid vahendeid, et sundida alluvaid töötama tema tempos. Pärast sõda on need iseloomujooned loonud palju jutte tema sõjaaegse töö kohta, kuid enne seda, lõid nad tee tema karjäärile.
Märtsis 1945, osaliselt Goebbelsi nõuandel võttis Hitler järk-järgult [[Hermann Göring]]ilt mitmed õigused lennuväe toetuse, hooldamise ja varustamise osas, loovutades need Kammlerile. See kulmineerus just aprilli alguses, mil Kammler edutati "''Füüreri täievoliliseks esindajaks reaktiivlennukite osas''".
108. rida ⟶ 113. rida:
Viimased dokumenteeritud tõendid tema kohta pärinevad sõjaaegsest päevikust, mis on seotud Garmisch-Partenkircheni allaandmisega liitlasvägedele, see mainib Kammlerit ja tema kaastöötajaid. Vastavalt päevikule, saabusid Kammler ja kellele autor viitab kui tema kaastöötajatele Oberammergausse (põhja Garmish-Partenkirchen) 22. aprillil 1945. Päevik viitab "kaastöötajate" arvuks umbes 600 inimest, "hea kvaliteediga" autode ja veoautodega. See saabumine võeti vastu ilmselgelt halvasti ja kohalikel võimudel olnud mitu argumenti Kammleri endaga. Need konfliktid on nimetatud kannetes 23. ja 25. aprilli kohta. Viimane viide Kammlerile, nimetamata otseselt teda, vaid tema "personali", käib 29. aprilli öö kohta – Oberleutnant Burger teatab, et nad olid läinud, samal õhtul, kui Ameerika väed hakkasid ründama Oberammergau’d, tehes endale teed Garmishi ja Austriasse. Seda lahkumist toetab Oberammergau ajalugu kus öeldakse, et Kammler ja "personal" lahkusid just enne Ameerika vägede rünnakut Tirooli.
==Surm==
On mitmeid erinevaid oletusi Kammleri surma kohta:
116. rida ⟶ 119. rida:
* Et ta lasi end 9. mail 1945 maha.
* Et ta käskis oma abil Zeuneril end maha lasta.
* Et ta lasti tema adjutant SS-Obersturmbannführer
* Et ta lasti tema aide-de-camp SS-Sturmbannführer Starck poolt maha Prahas 09.05.1945
* Et venelased hukkasid Kammleri koos 200 muud SS sõduriga
* Et ta põgenes USAsse, kus ta suri aastaid pärast sõda.
* Et ta tegi Eule lähedal Böömimaal 09.05.1945 enesetapu
===Preuki avaldus===
9. juulil 1945 esitas Kammleri lesk Jutta palve et ta mees alates 9. mai 1945 surnuks tunnistataks, esitades Kammleri autojuhi Kurt Preuki vande all antud tunnistuse, mille kohaselt Preuk oli isiklikult näinud "''Kammleri surnukeha ja viibinud tema matmise juures''" 9. mail 1945. Berlin-Charlottenburgi ringkonnakohus otsustas 7. septembril 1948 tema surmaajaks ametlikult 9. mai 1945.
134. rida:
Veelgi keerulisemaks teeb asja see, et USA 80. jalaväediviis jõudis Ebenseesse 4. mail 1945 ja koonduslaagri vabastasid selle diviisi kaks M-18 tankihävitajat kell 02:50 5. mail 1945. Oleks olnud väga tõenäoline, et Kammler oleks tabatud USA väegede poolt.
===Praha===
Autor Bernd Ruland, tema 1969 raamatus, ''Wernher von Braun: Mein Leben für die Raumfahrt'' annab täiesti erineva teabe Kammler surma kohta. Vastavalt Rulandile, saabus Kammler Prahasse lennukiga 4. mail 1945 (sel päeval algas Praha ülestõus), pärast mida tema ja 21 SS-last kaitsesid punkrit üle 500 Tšehhi vastupanuvõitleja vasturünnaku eest 9. mail. Rünnaku ajal Kammleri aide-de-camp Sturmbannführer Starck tulistas teda vältimaks sattumist vaenlase kätte. Seda versiooni saab tagasi jälitada Walter Dornbergerini, kes omakorda ütles, et on kuulnud seda pealtnägijalt.
142. rida ⟶ 140. rida:
9. detsembril 1957 Arnsbergis toimus kohtuprotsess Kammleri alluvate üle Arnsberger Wald 20.-22. märtsil toime pandud võõrtööliste massimõrva asjus. Ringkonnakohtu otsuses märgiti, et Kammler oli koos oma käsundusohvitseri ja autojuhiga mais 1945 Prahas ning elas üle Praha ülestõusu ja Saksa väegede kapitulatsiooni. Ta põgenes koos kahe autoga linnast välja. Varsti peale seda kui ta oli öelnud, et "tal ei ole enam mingit eesmärki" oli ta metsas lõunapool Prahas kinni pidada lasknud. Ta kutsus oma kaaslasi Saksamaale minema ja läks metsa. Veidi aega hiljem oli tema abi ja autojuhti ta leidnud surnuna. Ta oli ilmselt teinud enesetapu kasutades tsüaniidi. Keha maeti kiirustades kohalolijate poolt kohapeal.
===Vastuolud===
Viimastel aastatel on Kammleri seostatud kahtlaste natside superrelvadega nagu "''Die Glocke''". Esimene märk selles suunas tuli autorilt Nick Cook, kes oma ''The Hunt for Zero Point'' (2001) tõstab esile võimaluse et Kammler toodi USA’sse koos teiste Saksa teadlastega osana ’Operation Kirjaklamber’ tema osaluse tõttu arvatavates salajastes Saksa projektides. Joseph P. Farrelli ''Reich of the Black Sun'' (2005) lisab veel enam kahtlusi tema surma asjaolude kohta, aga Farrelli ainus allikas raamatus "Blunder! How the U.S. Gave Away Nazi Supersecrets to Russia" (1985) on isehakanud ’Briti luure agent’ Tom Agoston.
==Auastmed<ref>Walter Naasner (Hrsg.): ''SS-Wirtschaft und SS-Verwaltung'', Düsseldorf 1998, S. 338f.</ref>==
20.04.1936 SS-Untersturmführer
170. rida ⟶ 164. rida:
01.03.1945 SS-Obergruppenführer und General der Waffen-SS
==Autasud==
[[Pilt:DEU_KVK_Ritter_swords_BAR.svg|50px]] [[Sõjateenete Rist|Sõjateenete Risti]] Rüütlirist mõõkadega (1945)
188. rida ⟶ 180. rida:
[[Pilt:Totenkopfring.jpg|20px]] [[SS-Surnupealuusõrmus]]
==Popkultuuris==
* Kammler ilmub Philip Kerr romaanis ''A Quiet Flame'', viiendas Kerri seerias Saksa politseinik/detektiivist Bernie Guntherist. Romaanis pääses Kammler Saksamaalt ja töötas Ameerika tuumaprogrammis. Aga kui endine kõrge Saksa ametnik, kartis ta vahistamist USA’s ja põgenes Argentinasse, kus tast sai lähedane sõber president Juan Perónile.
* Kammler on osaline 2012 Soome ulmefilmi „Iron Sky“ taustajutus.
201. rida ⟶ 191. rida:
* Kammleril on osa John Douglas-Gray thrilleris "The Novak Legacy".
* Kammler on üks tegelaskujudest Tšehhi kirjanik Petr Cichoń Slezsky roman, romaanis (mitte ainult) Hlučín piirkonnast. Kuigi tema lapsed elavad pärast Teist maailmasõda Lõuna-Ameerikas, töötab ta Tšehhoslovakkias juba mõnda aega, tal on uus identiteet; hiljem teeb ta enesetapu.
==Viited==
{{Viited}}
==Kirjandus==
* Tooze, J. Adam (2007). ''The Wages of Destruction: The Making and Breaking of the Nazi Economy''. Viking. p. 209. ISBN 978-0-670-03826-8.
* Pelt, Robert Jan (2002). ''The Case for Auschwitz''. Indiana University Press. p. 209. ISBN 978-0-253-34016-0.
219. rida ⟶ 209. rida:
* Klee, Ernst (2007). Das Personenlexikon zum Dritten Reich (utgåva 2. Aufl.). Frankfurt am Main: Fischer Taschenbuch Verlag. sid. 297. ISBN 978-3-596-16048-8
* Miller, Michael D.; Schulz, Andreas (2012). Leaders of the SS and German Police, Vol. 2. San Jose, California: R. James Bender Publishing
==Välislingid==
* [http://forum.axishistory.com/viewtopic.php?t=13942 Axis History Forum] Pilt ja elulugu (ingl.k.)
* [http://www.dws-xip.pl/reich/biografie/lista1/113619.html Dws-xip.pl] Pilt ja elulugu (poola k.)
{{JÄRJESTA:Kammler, Hans}}
[[Kategooria:Sündinud 1901]]
|